OIVA-vuorovaikutusmallilla vahvistetaan asiakkaan ja ammattilaisen välistä vuorovaikutusta

Pohjois-Karjalan hyvinvointialueella – Siun sotessa vahvistetaan asiakkaan ja ammattilaisen välistä vuorovaikutussuhdetta OIVA-vuorovaikutusmalliin perustuen. OIVA-vuorovaikutusmalli on Kehitysvammaliiton Tikoteekin kehittämä malli vuorovaikutuksen tukemiseen. Siun sotessa työskentelee parhaillaan kolme OIVA-ohjaajaa, jotka kouluttavat vammaispalvelujen henkilöstöä ympäri maakuntaa vuorovaikutustaitojen vahvistamisessa.

OIVA-vuorovaikutusmallin tavoitteena on, että puhevammaisten henkilöjen kanssa työskentelevät ammattilaiset oppivat tunnistamaan ja tulkitsemaan asiakkaiden viestejä yhä paremmin. Mallissa kiinnitetään erityistä huomiota siihen, miten asiakas ilmaisee itseään ja tulee ymmärretyksi, vaikka yhteistä puhekieltä ei olisi. Sujuvamman vuorovaikutuksen myötä asiakkaat pääsevät vaikuttamaan ja olemaan osallisena elämäänsä koskevissa kysymyksissä entistä vahvemmin.

Toiminnan tavoitteena on auttaa työntekijöitä herkistymään puhevammaisten asiakkaiden viesteille. Asiakkaamme voivat kommunikoida esimerkiksi ääntelemällä, ilmeillä tai eleillä. Näitä oikein tulkitsemalla pystymme ymmärtämään paremmin, mitä asiakas kommunikoinnillaan haluaa kertoa. Ammattilainen saa paremmin yhteyden asiakkaaseen, kun oppii tunnistamaan asiakkaan pieniäkin kommunikaatiovihjeitä, kuten silmänräpäyksiä, Siun sotessa OIVA-ohjaajana työskentelevä Sanna Pesonen kertoo.

Kaikilla ihmisillä on tarve tulla kuulluksi ja ymmärretyksi. Ihmiselle on tyypillistä, että väärinymmärretyksi tuleminen harmittaa ja turhauttaa. Myös käytöshäiriöiden ja väkivaltatilanteiden taustalla voi olla se, ettei asiakas koe tulevansa riittävällä tavalla ymmärretyksi.

Myös väkivaltatilanteet ovat lieventyneet, kun on opittu ymmärtämään, mitä asiakas yrittää pienillä ilmeillään ja eleillään ilmaista. Kun kiinnitämme tietoisesti vuorovaikutukseen huomiota, pystymme ennakoimaan erilaisia tilanteita paremmin, Pesonen pohtii.

Siun soten OIVA-ohjaaja Sanna Pesonen (vas.) kouluttaa vammaispalvelujen henkilöstöä vuorovaikutustaitojen vahvistamisessa. Kuva: Siun sote / Antti Pitkäjärvi

Vuorovaikutustilanteita havainnoimalla tullaan tietoisemmaksi omasta osaamisesta

OIVA-malli perustuu ammattilaisen ja asiakkaan välisten vuorovaikutustilanteiden havainnointiin. Mallissa ammattilaiset kuvaavat arjestaan vuorovaikutustilanteita, jotka käydään läpi yhdessä OIVA-ohjaajan ja muun työyhteisön kanssa.

Videoiduista tilanteista etsitään onnistuneita vuorovaikutushetkiä. Arjen hetkistä tarkastellaan tiettyjä vuorovaikutuskeinoja, kuten läsnäoloa, odottamista, vastaamista, ilmaisun mukauttamista ja tarkistamista. Hyvät ja toimivat vuorovaikutustavat tuodaan työyhteisössä näkyviksi ja yhteisesti hyödynnettäviksi, Pesonen kuvaa.

Vuorovaikutusmallin avulla ammattilaiset tulevat tietoisemmiksi sekä omasta osaamisestaan että työyhteisönsä hyvistä vuorovaikutuskäytänteistä. On tärkeää, että ammattilaiset tunnistavat toimivia keinoja ja poimivat hyvät keinot tukemaan arjen työtään.

Keinot voivat olla hyvin pieniä arjen hetkiä, joilla on suuri merkitys sekä asiakkaalle että ammattilaiselle, Pesonen kertoo.

Olethan sinäkin läsnä vuorovaikutustilanteissa?

Jokainen voi kiinnittää huomiota omiin vuorovaikutustapoihinsa sekä tukea ja edistää omalla käytöksellään myös läheistensä kommunikointia.

Vuorovaikutuksen edistämisessä keskeisimpiä asioita ovat aito läsnäolo ja vuorovaikutustilanteeseen keskittyminen. Kiinnitä huomiota, ettei vuorovaikutustilanteessa olisi häiriötekijöitä. Esimerkiksi puhelimet, jotka soivat tai värisevät jatkuvasti voivat haastaa keskittymistä, Pesonen muistuttaa.

Kiireetön kohtaaminen osoittaa kunnioitusta ja edesauttaa aitoa osallisuuden toteutumista. Ajanpuute voi puolestaan johtaa siihen, ettei toisen ajatuksia ja mielipiteitä kysytä, vaan asioita oletetaan.

Huomioi, että ihmiset voivat olla hyvin eritasoisia vuorovaikuttajia ja kunnioita toista vuorovaikutusosapuolta. Muista kuunnella sekä anna aikaa ja tilaa toiselle. Voit myös tukea toista varmistamalla, ymmärsitkö asian oikein, Pesonen kertoo.

Vuorovaikutuksessa ei ole koskaan valmis, mutta jo pienilläkin teoilla voi lisätä molemminpuolista ymmärrystä.

Tärkeintä on viettää aikaa yhdessä, mahdollistaa vuorovaikutus sekä iloita onnistumisista ja ottaa niistä opiksi tulevaan, Pesonen tiivistää.

Kaikilla ihmisillä on tarve tulla kuulluksi ja ymmärretyksi.

Lisää tiedotteita

Tiedote

9.6.2025

Testamenttilahjoitus Siun sotelle Nurmeksen sosiaali- ja terveyskeskukseen

Tiedote

5.6.2025

Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen uusi aluevaltuusto järjestäytyi

Tiedote

5.6.2025

Huolehdi hyvinvoinnistasi – tutustu Miunhyvinvointi.fi-sivustolla hyvinvointia ja terveyttä tukevaan toimintaan

Tiedote

4.6.2025

Turvaa ja hoivaa perhekodissa – Siun sote kaipaa lisää ikääntyneiden perhehoitajia

Katso kaikki tiedotteet