Etusivu Hyte-turvallinen arki

Lähisuhdeväkivalta

Oikeus turvalliseen arkeen ja väkivallattomaan elämään on jokaiselle kuuluva perusoikeus.

Tunnista ja hae apua

Kun huoli herää

Ajankohtaista tietoa

Läheisten suhteiden turvallisuus luo perustan sekä yksilön, että koko perheen hyvinvoinnille. Arjen turvallisuus koostuu fyysisestä ja psyykkisestä turvallisuudesta.

Psyykkisellä turvallisuudella tarkoitetaan esimerkiksi terveitä ihmissuhteita ja turvallisuuden tunnetta, eli luottamusta siihen, että omassa kodissaan, perheessään ja parisuhteessaan voi olla hyväksytty, rakastettu ja tasavertainen. Pelko, ahdistus, kipu ja väkivalta eivät kuulu turvallisiin ihmissuhteisiin.

Arjen turvallisuuden näkökulmasta keskeisiä hyvinvointiin vaikuttavia ihmissuhteita ovat suhde puolisoon/kumppaniin, omaan tai puolison lapseen, vanhempaan, sukulaiseen tai muuhun läheiseen ihmiseen.

Elämänvaiheet asettavat meidät erilaisiin rooleihin suhteessa omaisiin ja läheisiimme. On merkityksellistä huomioida, että vapaus ilmaista itseään ja oikeus tulla kuulluksi säilyy jokaisella läpi elämän.

Erilaiset arkea kuormittavat tekijät, kuten uupuminen lapsiperhearjessa tai työelämässä, taloudelliset haasteet, ero tai sairastuminen, voivat pitkittyessään kohottaa riskiä väkivaltaiselle tai kontrolloivalle käyttäytymiselle lähisuhteissa. Toisaalta saatamme toteuttaa lapsuudessa opittuja toimintatapoja parisuhteessa tai lasten kasvatuksessa, tiedostamatta toimintamallien haitallisuutta.

Voimme kohdata erilaisia elämänvaiheita tai tilanteita, joihin liittyy epätietoisuutta tai kysymyksiä koskien turvallisia ihmissuhteita. Esimerkiksi väkivalta eri muodoissaan voi hiipiä lähisuhteisiin pikkuhiljaa, huomaamatta.

Lähisuhdeväkivalta jää usein piiloon

Väkivalta ei jätä aina jälkiä, ja lähisuhdeväkivallan tunnistaminen voi olla haastavaa. Toisinaan lähisuhdeväkivallasta on voinut tulla kokijalleen ikään kuin normaali osa arkea, jolloin avun hakeminen usein viivästyy, ja turvallisuutta ja hyvinvointia heikentävä väkivallan kierre voi päästä syntymään. Minkäänlainen kontrollin tai väkivallan käyttö ei ole koskaan hyväksyttävää tai perusteltavissa.

Lähisuhdeväkivalta voi koskettaa ketä tahansa iästä, sukupuolesta, taloudellisesta asemasta tai kulttuurista riippumatta. Väkivaltakokemuksista tai omasta väkivaltaisesta käyttäytymisestä puhuminen on usein vaikeaa, eri syistä. Tavoitteenamme on madaltaa pohjoiskarjalaisten kynnystä löytää tietoa ja hakea apua sekä hakeutua avun piiriin, tilanteissa joissa

huomaat pohtivasi esimerkiksi kysymyksiä; kuuluuko tämä osaksi normaalia suhdetta, voinko toiminnallani vahingoittaa läheistäni,

herää huoli joko omasta tai läheisen hyvinvoinnista ja turvallisuustilanteesta,

koet pelkoa tai väkivallan uhkaa lähisuhteissa,

etsit apua tai haluat auttaa läheistä, kun kodin ilmapiiri on kiristynyt, väkivallan uhka tai lähisuhdeväkivalta on tunnistettu,

etsit tukea väkivaltakokemusten käsittelyyn.

Otathan matalalla kynnyksellä yhteyttä, jos tunnistat kuormitusta lähisuhteissa tai olet huolissasi omasta tai läheisesi kontrolloivasta tai aggressiivisesta käyttäytymisestä.

Ihmissuhteiden turvallisuutta on mahdollista vahvistaa ja lähisuhdeväkivallan kierre on mahdollista katkaista missä kohtaa tahansa. Hae ja ota apua vastaan, älä jää yksin!

Pelko, ahdistus, kipu ja väkivalta eivät kuulu turvallisiin ihmissuhteisiin.

Tunnista lähisuhdeväkivalta ja hae apua

Henkinen väkivalta

Henkinen väkivalta on yleisin lähisuhdeväkivallan muoto ja on läsnä tai kietoutuneena osana kaikissa lähisuhdeväkivallan muodoissa. Henkistä väkivaltaa on esimerkiksi nimittely, arvostelu, alistaminen, kontrollointi, kiristäminen, valehtelu, sosiaalinen eristäminen, vaatteiden tai tavaroiden rikkominen, voimakas mustasukkaisuus, väkivallalla tai itsemurhalla uhkailu. Lähisuhdeväkivalta ei useimmiten näy ulospäin, mutta vaikutukset ovat jopa pysyviä.

Hae apua ja tukea

Akuutissa tilanteessa soita 112 tai ole yhteydessä Siun soten sosiaali- ja kriisipäivystykseen tai turvakotiin.

Sosiaali- ja kriisipäivystys

Turvakoti

Kiireettömässä tilanteessa, joissa sinulle on herännyt huoli omasta tai läheisesi turvallisuudesta, voit olla yhteydessä hoitokoordinaattoreihimme, sosiaalipalveluihimme tai aikuispsykiatrian tehostettuun avohoitoon. Voit myös keskustella huolestasi digitaalisten palvelujemme Apua arjen asioihin ‑chatissa.

Sosiaalipalvelujen neuvonta ja ohjaus

Hoitokoordinaattorit

Aikuispsykiatrian tehostettu avohoito

Digitaaliset palvelut

Voit aina ottaa kokemuksesi puheeksi myös asioidessasi missä tahansa Siun soten palveluissa.

Neuvoa ja keskustelua

Valtakunnallisesta Nollalinja-puhelinpalvelusta saat saat neuvoa ja tukea matalalla kynnyksellä ympäri vuorokauden numerosta 080 005 005.

Nollalinja-puhelinpalvelu (thl.fi)

Henkiseen väkivaltaan liittyvissä kysymyksissä auttavat myös Pohjois-Karjalassa toimivat tahot.

Rikosuhripäivystys (suomi.fi)

Pohjois-Karjalan kriisikeskus

Perheasiainneuvottelukeskus (joensuunseurakunnat.fi)

Perheidenpaikka ry (ensijaturvakotienliitto.fi)

Fyysinen väkivalta

Fyysinen väkivalta on esimerkiksi ravistelua, potkimista, tukistamista, tönimistä tai lyömistä joko erilaisin apuvälinein tai käsin. Myös hereillä pitäminen, polttaminen tupakalla, kahlitseminen, sylkeminen, kuristaminen, pureminen, lukitseminen huoneeseen ovat fyysistä väkivaltaa. Kaltoinkohtelu tai laiminlyönti voi tarkoittaa esimerkiksi lapsen, vanhuksen tai vammaisen henkilön jättämistä vaille hoitoa, apua tai huolenpitoa tilanteissa, joissa hän on niistä riippuvainen. Kaltoinkohtelua on myös toisen ihmisen vahingoittaminen lääkkeillä, päihteillä, kemikaaleilla tai liuottimilla. Usein fyysistä väkivaltaa edeltää henkinen väkivalta.

Hae apua ja tukea

Akuutissa tilanteessa soita 112 tai ole yhteydessä Siun soten sosiaali- ja kriisipäivystykseen tai turvakotiin.

Sosiaali- ja kriisipäivystys

Turvakoti

Kiireettömässä tilanteessa, joissa sinulle on herännyt huoli omasta tai läheisesi turvallisuudesta, voit olla yhteydessä sosiaalipalveluihimme.

Sosiaalipalvelujen neuvonta ja ohjaus

Voit aina ottaa kokemuksesi puheeksi myös asioidessasi missä tahansa Siun soten palveluissa.

Neuvoa ja keskustelua

Valtakunnallisesta Nollalinja-puhelinpalvelusta saat saat neuvoa ja tukea matalalla kynnyksellä ympäri vuorokauden numerosta 080 005 005.

Nollalinja-puhelinpalvelu (thl.fi)

Väkivaltaan liittyvissä kysymyksissä auttavat myös Pohjois-Karjalassa toimivat tahot.

Rikosuhripäivystys (suomi.fi)

Pohjois-Karjalan kriisikeskus

Perheasiainneuvottelukeskus (joensuunseurakunnat.fi)

Perheidenpaikka ry (ensijaturvakotienliitto.fi)

Seksuaaliväkivalta

Seksuaaliväkivallan tunnusmerkki on, ettei väkivaltaa käyttävä kunnioita toisen ruumiillista ja seksuaalista itsemääräämisoikeutta. Raja väkivallan kohdalla rikkoutuu yleensä silloin, kun väkivaltaa kokeva osapuoli tuntee, ettei tilanne ole enää hänen hallittavissaan.

Seksuaaliväkivaltaa ovat esimerkiksi ahdistava koskettelu tai ei-toivottu seksuaalinen huomio, raiskaus, seksiin pakottaminen ja painostaminen, pakottaminen nöyryyttäviin seksuaalisiin tekoihin, kuvaaminen ilman lupaa, nukkuvan tai sammuneen hyväksikäyttö sekä seksuaalinen ahdistelu. Seksuaaliväkivalta on sekä fyysistä että henkistä väkivaltaa.

Hae apua ja tukea

Akuutissa tilanteessa soita 112 tai ole yhteydessä Seri-tukikeskukseen, Siun soten sosiaali- ja kriisipäivystykseen tai turvakotiin.

Seksuaaliväkivallan uhrien tuki

Sosiaali- ja kriisipäivystys

Turvakoti

Kiireettömässä tilanteessa (jos tapahtumasta on yli kuukausi) voit hakea apua oman alueen terveysasemalta, perheneuvolasta tai opiskeluterveydenhuollosta.

Alaikäisiä koskevissa tilanteissa tulee aina tehdä lastensuojeluilmoitus. Tilanteissa, joissa sinulle on herännyt huoli omasta tai läheisesi turvallisuudesta, voit olla yhteydessä sosiaalipalveluihimme.

Voit aina ottaa kokemuksesi puheeksi myös oman työntekijäsi kanssa missä tahansa Siun soten palveluissa.

Terveysasemat

Perheneuvola

Opiskeluterveyden huolto

Sosiaalipalvelujen neuvonta ja ohjaus

Lastensuojelu

Neuvoa ja keskustelua

Valtakunnallisesta Nollalinja-puhelinpalvelusta saat saat neuvoa ja tukea matalalla kynnyksellä ympäri vuorokauden numerosta 080 005 005. Saat tukea ja apua myös valtakunnallisesta Raiskauskriisikeskus Tukinaisesta.

Nollalinja-puhelinpalvelu (thl.fi)

Raiskauskriisikeskus Tukinainen (tukinainen.fi)

Seksuaaliväkivaltaan liittyvissä kysymyksissä auttavat myös Pohjois-Karjalassa toimivat tahot.

Rikosuhripäivystys (suomi.fi)

Pohjois-Karjalan kriisikeskus

Perheasiainneuvottelukeskus (joensuunseurakunnat.fi)

Perheidenpaikka ry (ensijaturvakotienliitto.fi)

Taloudellinen väkivalta

Taloudellinen väkivalta voi ilmetä rahaan liittyvänä kontrollointina, yhteisten raha-asioiden yksin päättämisenä, tietojen salaamisena, taloudellisena hyväksikäyttönä, varastamisena, kiristämisenä tai eron jälkeisenä taloudellisena väkivaltana.

Hae apua ja tukea

Akuutissa tilanteessa soita 112 tai ole yhteydessä Siun soten sosiaali- ja kriisipäivystykseen tai turvakotiin.

Sosiaali- ja kriisipäivystys

Turvakoti

Kiireettömässä tilanteessa, joissa sinulle on herännyt huoli omasta tai läheisesi turvallisuudesta, voit olla yhteydessä sosiaalipalveluihimme esimerkiksi työikäisten sosiaalipalveluihin.

Sosiaalipalvelujen neuvonta ja ohjaus

Voit aina ottaa kokemuksesi puheeksi oman työntekijäsi kanssa missä tahansa Siun soten palveluissa.

Neuvoa ja keskustelua

Hanki asiantuntijaneuvoja rahasta. Soita Talous- ja velkaneuvontaan
Rikosilmoitus ja neuvonta Itä-Suomen poliisi.

Taloudelliseen väkivaltaan liittyvissä kysymyksissä auttavat myös Pohjois-Karjalassa toimivat tahot.

Rikosuhripäivystys (suomi.fi)

Pohjois-Karjalan kriisikeskus

Perheasiainneuvottelukeskus (joensuunseurakunnat.fi)

Perheidenpaikka ry (ensijaturvakotienliitto.fi)

Kulttuurinen tai uskontoon liittyvä väkivalta

Kulttuurista tai uskontoon liittyvä väkivaltaa ovat esimerkiksi uskonnolliseen vakaumukseen pakottaminen, sukupuolielinten silpominen, väkivallalla uhkaaminen tai sen käyttö uskontoon tai kulttuuriin viittaamalla. Ns. kunniaan liittyvä väkivalta on kulttuurisiin käytäntöihin tai perinteisiin vedoten toteutettua väkivaltaa, jota perustellaan häpeän tuottamisella. Kunniaan liittyvä väkivalta on yhteisöllistä väkivaltaa, jossa perhe, suku tai muu yhteisö kontrolloi yksilöä väkivaltaisesti syyttäen normien vastaisesta käytöksestä.

Hae apua ja tukea

Akuutissa tilanteessa soita 112 tai ole yhteydessä Siun soten sosiaali- ja kriisipäivystykseen tai turvakotiin.

Sosiaali- ja kriisipäivystys

Turvakoti

Kiireettömässä tilanteessa, joissa sinulle on herännyt huoli omasta tai läheisesi turvallisuudesta, voit olla yhteydessä sosiaalipalveluihimme.

Sosiaalipalvelujen neuvonta ja ohjaus

Voit aina ottaa kokemuksesi puheeksi oman työntekijäsi kanssa missä tahansa Siun soten palveluissa.

Neuvoa ja keskustelua

Valtakunnallisesta Nollalinja-puhelinpalvelusta saat saat neuvoa ja tukea matalalla kynnyksellä ympäri vuorokauden numerosta 080 005 005.

Nollalinja-puhelinpalvelu (thl.fi)

Kunniaan liittyvä väkivalta (naistenlinja.fi)

Väkivaltaan liittyvissä kysymyksissä auttavat myös Pohjois-Karjalassa toimivat tahot.

Rikosuhripäivystys (suomi.fi)

Pohjois-Karjalan kriisikeskus

Perheasiainneuvottelukeskus (joensuunseurakunnat.fi)

Perheidenpaikka ry (ensijaturvakotienliitto.fi)

Digitaalinen väkivalta

Digitaalisella väkivallalla tarkoitetaan väkivaltaa, jossa jotakuta häiritään, kontrolloidaan, tarkkaillaan tai seurataan hyödyntäen teknologiaa (esim. älypuhelimia, tietokoneita, sosiaalisen median alustoja ja pikaviestipalveluita, sähköpostia, paikannuslaitteita tai nettiin kytkeytyvää kodinelektroniikkaa).

Väkivalta voi ilmetä myös pyrkimyksenä rajoittaa toisen henkilön teknologian käyttöä tai laitteiden (esimerkiksi puhelimen) luvattomana käyttönä. Digitaalinen väkivalta voi olla myös epäsuoraa, jolloin tekijä voi hyödyntää teoissaan esimerkiksi toisia henkilöitä, kuten yhteisiä lapsia.

Hae apua ja tukea

Akuutissa tilanteessa soita 112 tai ole yhteydessä Siun soten sosiaali- ja kriisipäivystykseen tai turvakotiin.

Sosiaali- ja kriisipäivystys

Turvakoti

Kiireettömässä tilanteessa, joissa sinulle on herännyt huoli omasta tai läheisesi turvallisuudesta, voit olla yhteydessä sosiaalipalveluihimme esimerkiksi työikäisten sosiaalipalveluihin.

Voit aina ottaa kokemuksesi puheeksi oman työntekijäsi kanssa missä tahansa Siun soten palveluissa.

Sosiaalipalvelujen neuvonta ja ohjaus

Neuvoa ja keskustelua

Valtakunnallisesta Nollalinja-puhelinpalvelusta saat saat neuvoa ja tukea matalalla kynnyksellä ympäri vuorokauden numerosta 080 005 005.

Nollalinja-puhelinpalvelu (thl.fi)

Väkivaltaan liittyvissä kysymyksissä auttavat myös Pohjois-Karjalassa toimivat tahot.

Rikosuhripäivystys (suomi.fi)

Pohjois-Karjalan kriisikeskus

Perheasiainneuvottelukeskus (joensuunseurakunnat.fi)

Perheidenpaikka ry (ensijaturvakotienliitto.fi)

Kun huoli omasta tai läheisen hyvinvoinnista ja turvallisuudesta herää

Ota puheeksi

Lähisuhdeväkivalta voi koskettaa ketä tahansa, eikä mikään oikeuta väkivaltaista käyttäytymistä. Lähisuhdeväkivalta on monisyinen ongelma, ja useimmiten väkivaltakierteen katkaisemiseen tarvitaan apua. Ihmissuhteiden turvallisuuden vahvistaminen on kuitenkin mahdollista, ja siksi kokemuksista puhuminen kannattaa aina.

Ensimmäinen askel voi olla kertoa huolesta tai pelosta jollekulle läheiselle tai tutulle. Kun sinulla on huoli läheisen turvallisuudesta, ota asia puheeksi hienotunteisesti mutta suoraan. Lähisuhdeväkivallan tunnistaminen on toisinaan haastavaa itse uhrille sekä tekijälle, jolloin asiasta keskustelu vaatii useita kertoja. Myös oman väkivaltainen käyttäytyminen on tärkeätä tunnistaa ja ottaa puheeksi.

Puheeksi ottamista voi vaikeuttaa ja estää:

pelko tai häpeän tunteet: mitä puheeksi ottamisesta seuraa, miten minulle tai läheiselleni olisi voinut käydä näin, jäänkö yksin?

asenteet: lähisuhteissa tapahtuva väkivalta on kahden ihmisen välinen asia tai kuuluu kodin seinien sisälle, koetan vielä pärjätä yksin, pystyn kyllä ratkaisemaan tilanteen, kyllä kaikki vielä muuttuu

ennakkoluulot: Minä olen ainoa, joka on havainnut tai kokenut väkivaltaa läheisissä suhteissa. Minua syytetään tapahtuneista tai ehkä olen itse aiheuttanut tilanteen. Apua ei kuitenkaan ole saatavilla, kukaan ei voi auttaa minua.

Jatkuva pelossa eläminen voi johtaa monenlaisiin fyysisiin ja psyykkisiin oireisiin. Kenenkään ei tarvitse kokea tai seurata vierestä toistuvia loukkauksia tai väkivallan tekoja. Myös oma käyttäytyminen läheisiä kohtaan voi huolestuttaa ja kuormittaa mieltä.

Haluamme Siun soten palveluissa mahdollistaa oikea-aikaisen avun ja tuen yksilölliset tarpeet huomioiden lähisuhteiden turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä. Pyrimme aktiivisesti kartoittamaan ja ottamaan puheeksi lähisuhteiden turvallisuuden myös osana palveluitamme. Voi ottaa huolen puheeksi asioidessasi Siun soten palveluissa.

Varmista turvallisuus

Ota turvattomuuden ja pelon kokemukset puheeksi ammattilaisen kanssa. Lähisuhdeväkivallan ehkäisytyön tavoitteena on auttaa katkaisemaan syntynyt väkivallan kierre, auttaa uhria selviytymään väkivallan seurauksista ja tekijöitä katkaisemaan väkivaltaisen käyttäytymisen toimintamalli.

Esimerkiksi turvasuunnitelman laatiminen on yksi konkreettinen väline arjen turvallisuuden ja oman turvallisuuden tunteen vahvistamisessa. Turvasuunnitelman tekemiseen voi pyytää apua ammattilaiselta.

Turvasuunnitelma (nettiturvakoti.fi)

Riskien arviointi

Tutkimusten mukaan lähisuhdeväkivallan vakavien seurausten riski kasvaa ajan myötä, mikäli väkivallan kierrettä ei katkaista. Väkivallan ennaltaehkäisyyn kannattaa kiinnittää huomiota, ja ottaa huolet puheeksi matalalla kynnyksellä. Mikäli väkivaltatilanteet ovat vakavia ja/tai väkivalta on toistuvaa (vaikkakin pitkälläkin aikavälillä) kannattaa pyytää oman tilanteen arviointia ammattilaiselta.

Pohjois-Karjalan hyvinvointialueella toimii MARAK-työryhmä. MARAK on vakavan parisuhdeväkivallan riskinarvioinnin ja uhrin auttamisen moniammatillinen menetelmä, joka kattaa koko Pohjois-Karjalan alueen. Parisuhteessa ilmenevää väkivaltaa voidaan kartoittaa yhdessä uhrin ja ammattilaisen kanssa vastaanotolla. Kysy lisää MARAK-toiminnasta asioidessasi Siun soten palveluissa tai sosiaali- ja kriisipäivystyksestä.

Ajankohtaista tietoa lähisuhteiden turvallisuudesta

Lapset ja perheet

Lapsuuden kasvuympäristöllä, keskeisten ihmissuhteiden turvallisuudella ja vaikkapa kodin ilmapiirillä on vaikutuksia läpi koko elämän. Lapsuuden kokemukset voivat toimia toisaalta suojaavina tekijöinä, mutta lapsuusajan haitalliset kokemukset (ACE-tekijät) voivat vahingoittaa lapsen kehitystä ja ovat tutkimusten mukaan suurin yksittäinen aikuisiän hyvinvointia ja terveyttä ennustava tekijä. Tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi lapsen laiminlyönti, väkivallan kokeminen tai näkeminen, mielenterveyshäiriöt perheessä, vanhempien ero, ero vanhemmasta tai seksuaalisen väkivallan kokeminen.

Pidäthän huolta läheistesi hyvinvoinnista ja turvallisesta arjesta kiinnittämällä huomiota sinua kuormittavien tekijöiden ehkäisemiseen. Omaa hyvinvointia voi edistää ilmaisemalla omia ajatuksia ja tunteita väkivallattomilla keinoilla, hakemalla apua tarvittaessa hyvissä ajoin, vahvistamalla asioita, jotka tuovat sinulle ja läheisillesi hyvää.

Tunnistathan vanhempana tai huolta pitävänä aikuisena turvallisen kasvatuksen ja kasvatuksellisen väkivallan eli kuritusväkivallan rajat. Kasvatuksellisessa väkivallassa on kyse lapseen kohdistuvasta fyysisestä ja/tai henkisestä väkivallan käytöstä, jossa aikuinen pyrkii kipua aiheuttamalla rankaisemaan tai säätelemään lapsen käyttäytymistä. Kasvatus- eli kuritusväkivalta voi olla esimerkiksi lapseen kohdistuvaa:

alistamista, huutamista ja mitätöintiä

tukistamista tai luunappien antamista

pilkkaamista, pelottelua ja tahallista huomiotta jättämistä

tönimistä tai retuuttamista, kovakouraista toimintaa

Kasvatuksellinen eli kuritusväkivalta vahingoittaa lapsen kasvua ja kehitystä ja luottamussuhdetta omaan vanhempaansa ja voi esimerkiksi lisätä lapsen omaa aggressiivista käyttäytymistä. Turvallinen kasvatus luo väkivallattoman ympäristön ja mm vahvistaa lapsen minäkuvaa ja tukee positiivista kasvua ja kehitystä.

Huolehdi omasta hyvinvoinnista. Pohjois-Karjalan hyvinvointia tukevat toiminnat ja palvelut on koottu Miunhyvinvointi.fi-sivustolle.

Miunhyvinvointi.fi (miunhyvinvointi.fi)

Tukea ja apua vanhemmuuden kysymyksiin saat neuvolapalveluistamme ja perheneuvolastamme.

Perheneuvola

Neuvolapalvelut

Nuoret

Jokaisella meistä on oikeus turvallisuuteen kotona, kaverisuhteissa, seurustellessa, koulussa ja harrastuksissa. Toisen tahallinen satuttaminen on aina väärin, se on väkivaltaa.

Väkivalta voi olla monenlaista, esimerkiksi henkistä, fyysistä tai seksuaalista, ja sen tunnistaminen ja siihen liittyvistä kokemuksista puhuminen on tärkeää.

Ensi- ja turvakotien liiton Nettiturvakodin ja Onks OK chatteissa saat matalalla kynnyksellä tietoa ja tukea, kun kotona tai seurustelusuhteissa on vaikeaa. Myös Punainen risti tarjoaa keskusteluapua verkossa 12–29-vuotiaille nuorille ja heidän läheisilleen verkossa.

Vanhempien erosta johtuvissa kysymyksissä ja huolissa löydät lisätietoa Tukikeskus Varjosta. Maksutonta tukea 15–28 vuotiaille nuorille naisille tunteiden, itsehillinnän ja väkivallan kysymyksiin saat puolestaan Keijun Varjo ‑sivustolta.

Tutustu palveluihin alla olevien painikkeiden kautta.

Nettiturvakodin chat (ensijaturvakotienliitto.fi)

Lasten ja nuorten chat (onksok.fi)

Keskusteluapua nuorille, perheille ja läheisille (punainenristi.fi)

Tukikeskus Varjo (varjosta.fi)

Keijun varjo (naisenvakivalta.fi)

Aikuiset

Väkivalta on vallankäyttöä, jonka avulla väkivaltaa käyttävä osapuoli pyrkii hallitsemaan ja kontrolloimaan toista. Parisuhteessa väkivalta voi etenkin aluksi olla niin hienovaraista, että sitä on vaikea tunnistaa. Sillä on myös taipumus voimistua ajan myötä.

Sekä naiset että miehet voivat kokea elämänsä aikana lähisuhdeväkivaltaa, tai käyttää väkivaltaa lähisuhteessaan. Parisuhteessa väkivallalle ominaista on sen jaksoittaisuus. Hyvät ja väkivaltaiset vaiheet vaihtelevat, mikä vaikeuttaa väkivallan tunnistamista. Jatkuva varuillaan olo voi esimerkiksi olla hälytysmerkki. Väkivalta voi jatkua myös eron jälkeen.

Tutustu alla oleviin sivustoihin, jos olet kokenut väkivaltaa lähisuhteissa.

Tukea lähisuhdeväkivaltaa kokeville (naistenlinja.fi)

Palveluja väkivaltaa kokeneille maahanmuuttajataustaisille naisille (monikanaiset.fi)

Väkivaltaa Kokeneet Miehet (miessakit.fi)

Jos olet huolissasi omasta käyttäytymisestäsi läheisiä kohtaan, voit tutustua alla oleviin sivustoihin.

Ehkäisevä väkivaltatyö, tytöt ja naiset (mariaakatemia.fi)

Lyömätön Linja (miessakit.fi)

Väkivalta voi alkaa tai jatkua myös eron jälkeen. Tällaisessa tilanteessa saat tietoa ja tukea alla olevien sivustojen kautta.

Eron jälkeinen väkivalta (naistenlinja.fi)

Erosta Elossa (miessakit.fi)

Tukikeskus Varjo (varjosta.fi)

Ikääntyneet

Ikääntyviin kohdistuvalla väkivallalla tai kaltoinkohtelulla tarkoitetaan luottamuksellisessa suhteessa tapahtuvaa tekoa tai tekemättä jättämistä, joka vaarantaa ikääntyneen hyvinvoinnin, turvallisuuden tai terveyden.

Ikääntyvien kaltoinkohtelu voi ilmetä oikeuksien rajoittamisena, loukkaamisena ja ikääntyneen ihmisarvoa alentavaa kohteluna.

Saat neuvotaa ja keskusteluapua esimerkiksi Suvanto ry:n puhelinpalvelusta numerosta 0800 06776.

Palvelu on suunnattu ikääntyneille sekä ikääntyneiden hyvinvoinnista huolestuneille. Voit tutustua tarkemmin palveluun alla olevan linkin kautta.

Suvantolinja-puhelinpalvelu (suvanto.fi)

Toimintaa hyvinvoinnin tueksi

Miunhyvinvointi.fi-sivustolta löydät hyvinvointia edistävää toimintaa ja vertaisyhteisöjä Pohjois-Karjalassa.

Artikkeli Lähisuhdeväkivalta julkaistiin ensimmäisen kerran Siun sote.