Tekeekö järjestösi työtä hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseksi?

Sanotaan, että Suomi on tuhansien järvien maa. Suomi on myös tuhansien järjestöjen maa, tarkemmin ottaen 108 292 järjestön maa. Väkilukuun suhteutettuna yhdistyksiä on Suomessa todella paljon. Pelkästään Pohjois-Karjalassa on 3 630 järjestöä. (Patentti- ja rekisterihallitus 2024.) Mutta tekevätkö kaikki järjestöt hyvinvoinnin ja terveyden edistämisestä eli niin sanottua hyte-työtä vai onko olemassa järjestötoimintaa, joka ei edistäisi hyvinvointia ja terveyttä?

Lähdetäänpä miettimään tätä yhdessä kuvitteellisten esimerkkien kautta. Otetaan ensimmäisenä vuoroon 75-vuotias yksinasuva Annikki, joka toimii järjestössä vapaaehtoisena. Annikki ei miellä itseään järjestötoimijaksi tai vapaaehtoistoimijaksi, vaan hän haluaa olla mukana ja osallistua toimintaan omalla tavallaan. Paikallisen eläkeläiskerhon kahvinkeittäjän rooli on tuntunut Annikista luontevalta, saahan siinä hyödynnettyä omia leivontataitojaankin ja samalla vaihdettua kuulumisia muiden kanssa. Edistääkö eläkeläiskerho ja kahvinkeittäjän rooli Annikin hyvinvointia, terveyttä ja osallisuutta?

Piiritasolla toimiva järjestöaktiivi Pentti osallistui juuri Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen alueelliseen kumppanuusryhmään, jossa käsiteltiin Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen Pohjois-Karjalassa, Strategiset painopisteet vuosille 2025–2028 asiakirjaa. Pentti innostui kyseisestä hyte-ohjelmasta ja näki, että hänen taustajärjestönsä voisi lähteä ajamaan nikotiinitonta liikuntaseuratunnustusta, johon koko liikuntaseuran johto, valmentajat ja pelaajat sitoutuvat. Tämä edistäisi hyte-ohjelman elintapoihin liittyviä tavoitteita. Edistääkö Pentin ajatus nikotiinittomasta liikuntaseurasta alueen asukkaiden hyvinvointia ja terveyttä?

Mennäänpä seuraavaksi mukaan Pohjois-Karjalan järjestöasianneuvottelukunnan kokoukseen. Neuvottelukunnan jäsenet käsittelevät kokouksessaan Pohjois-Karjalan hyte-ohjelman suunnitelmaa ja ehdottavat, että ohjelmassa huomioitaisiin vielä vahvemmin järjestöjen tekemä työ asukkaiden hyvinvoinnin ja terveyden edistämisessä. Lisäksi neuvottelukunta painottaa, että järjestöavustuksista ei pitäisi leikata. Onhan järjestöjen toiminta ennaltaehkäisevää hyvinvoinnin, terveyden ja osallisuuden edistämistyötä parhaimmillaan.

Mitä mieltä olet, edistetäänkö näissä edellä kuvatuissa esimerkeissä hyvinvointia, terveyttä ja osallisuutta? Voimme kaikki varmasti olla samaa mieltä siitä, että eläkeläiskerhotoiminta tukee Annikin osallisuutta ja ennaltaehkäisee yksin asuvan Annikin yksinäisyyttä. Annikki saa toimintaan osallistumisesta myös merkityksellisyyden ja yhteisöllisyyden kokemuksen. Tämä onkin yksilöön kohdistuvaa hyte-työtä parhaimmillaan.

Vastaavasti Pentin innostuneisuus nikotiinittomaan liikuntaseuratoimintaan edistää laajemmin lasten ja nuorten terveyttä ja on myös hyvänä esimerkkinä muille alueen seuratoimijoille. Järjestöasianneuvottelukunnassa annetaan muun muassa lausuntoja maakunnallisiin ohjelmiin ja strategioihin, joiden tarkoituksen on edistää alueen asukkaiden hyvinvointia ja terveyttä.

Järjestöjen toiminta edistää siis hyvinvointia, terveyttä ja osallisuutta sekä yksilön ja yhteisön näkökulmasta että maakunnallisesta ja yhteiskunnallisesta näkökulmasta. Kaikkien näiden tasojen toiminta on merkityksellistä ja vaikuttavaa.

Palataanpa alussa esittämäämme kysymykseen: tekevätkö kaikki järjestöt hyte-työtä? Meidän mielestämme kyllä.

Samaa mieltä on myös Pohjois-Karjalan järjestökenttä. Vuonna 2023 toteutetun Pohjois-Karjalan järjestökyselyn mukaan järjestöillä on vahva hyvinvointia ja terveyttä edistävä rooli muun muassa harrastus- ja virkistystoiminnan, tapahtumien ja vapaaehtoistoiminnan järjestäjinä Pohjois-Karjalassa. Kyselyyn vastanneet järjestöt ja yhdistykset tavoittivat vuoden aikana toiminnassaan yhteensä 175 000 ihmistä ja tekivät lisäksi laajasti yhteistyötä julkisten toimijoiden kuten kuntien ja hyvinvointialueen kanssa. (Pohjois-Karjalan Sosiaaliturvayhdistys ry, Pohjois-Karjalan järjestökysely 2023.)

Minkä takia hyvinvointialueen näkökulmasta on tärkeää, että muun muassa järjestöillä on vahva rooli hyvinvoinnin ja terveyden edistämisessä?

Ensinnäkin Pohjois-Karjalan tahtotilana on kehittyä hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen edelläkävijäksi laaja-alaisella verkostotyöllä, johon osallistuvat hyvinvointialue, kunnat, järjestöt, elinkeinoelämä ja niin edelleen. Tämä linjataan aikaisemmin mainitsemassamme Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen Pohjois-Karjalassa, Strategiset painopisteet vuosille 2025–2028 ‑asiakirjassa. Tosin sanoen, emme pärjää yksin. Kaikkia toimijoita tarvitaan ja kaikkien rooli on arvokas hyvinvoinnin ja terveyden edistämistyössä.

Tämän takia on siis tärkeää, että myös järjestöt tunnistavat tekemänsä niin sanotun hyte-työn ja tekevät sen näkyväksi, ilmoittamalla omasta toiminnastaan esimerkiksi Lähellä.fi-palvelussa. Ai minkä takia tämä on tärkeää? Joulukuussa 2024 julkaistu hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen palvelutarjotin eli tuttavallisimmin Miunhyvinvointi.fi tuo ennaltaehkäisevän hyvinvointia, terveyttä ja osallisuutta edistävät hyvinvointialueen, kuntien, seurakuntien ja järjestöjen toiminnat ja palvelut asukkaiden saataville. Kaikki tieto kootaan siis yhteen paikkaan, kaikkien helposti löydettäväksi. Seuraa siis viestittelyä Miunhyvinvointi.fi-sivuston kehittämisestä ja varmista, että teidänkin järjestönne palvelut löytyvät jatkossa sieltä.

Pohjois-Karjalan tahtotilana on kehittyä hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen edelläkävijäksi laaja-alaisella verkostotyöllä.

Miunhyvinvointi.fi-sivuston kehittämistä on tehty Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen – Siun soten Hyvinvointia ja Kestäviä sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja Pohjois-Karjalassa ‑hankkeessa. Hanke on Euroopan unionin rahoittama ja sitä valvoo sosiaali- ja terveysministeriö.

Minna Patama

Kirjoittaja työskentelee projektisuunnittelijana Hyvinvointia ja kestäviä palveluja Pohjois-Karjalassa ‑hankkeessa (HyKe). Kirjoittaja tekee tiivistä yhteistyötä alueen järjestöjen kanssa digitaalisen palvelutarjottimen kehittämisen osalta. Tekstin kirjoittamiseen ovat osallistuneet myös Pohjois-Karjalan Sydänpiiri ry:n toiminnanjohtaja Annika Immonen sekä Pohjois-Karjalan Kansanterveyden keskus ry:n toiminnanjohtaja Kari Hyvärinen.