Sydämen asialla

Pohjois-Karjalan hyvinvointialue – Siun soten Sydänkeskuksessa työskentelevä sairaanhoitaja Meiju Aarnio kertoo, että työ kardiologian parissa on antanut hänelle merkityksellisen ja monipuolisen uran, jossa voi kehittyä jatkuvasti.

“Joustavuus ratkaisi”

Sydänkeskus ei ollut Aarnion alkuperäinen uravalinta, sillä hän työskenteli sairaanhoitajaksi valmistumisensa jälkeen vatsaelinkirurgisella osastolla. Opiskeluaikoina ambulanssissa tehdyn syventävän harjoittelun muistijäljet sydänpotilaista kutkuttelivat mielessä, ja sydänpotilaiden hoito alkoi kiehtoa häntä yhä enemmän. Sydänkeskuksesta tullut työtarjous osui juuri oikeaan aikaan.

Meiju Aarnio kuvailee, kuinka työpaikan tarjoama joustavuus oli tärkeä tekijä, kun hän aloitti uransa Sydänkeskuksessa. “Lapsi oli vielä alle vuoden ikäinen, kun sain puhelun mahdollisesta sijaisuudesta. Mietin hetken, mutta kysyin, olisiko mahdollista tehdä osa-aikatyötä. Se onnistui, ja niin päätin tarttua tilaisuuteen,” hän kertoo. Alun perin yhdeksän kuukauden mittainen sijaisuus kasvoi vakituiseksi työpaikaksi.

Työn akuutti luonne ja sydänpotilaiden hoitaminen saattaa tuntua monesta kokeneestakin hoitajasta pelottavalta, mutta Aarnion mukaan uudet työntekijät saavat kaiken tarvittavan tuen. “Moni saattaa pelätä työtä Sydänkeskuksessa, sillä ajatellaan, että virheet voivat olla kohtalokkaita. Mutta täällä ei tarvitse jännittää. Aina voi kysyä apua ja kokeneemmat kollegat ovat lähellä. Kukaan ei ole yksi,” Aarnio rohkaisee.

“Monipuolinen työnkuva viehättää”

Meiju Aarnio kertoo työnsä parhaista puolista innostuneena: “Ihmisten auttaminen on ollut minulle aina tärkeintä. Paras palkinto on, kun näkee, että huonossa kunnossa hoitoon tullut potilas kävelee terveempänä ulos.”

Potilaiden hoitoa Meiju Aarnio kuvaa sydämestä tulevaksi, ja parhaansa tekeminen joka päivä on hänelle kunnia-asia. “Potilaiden takia me täällä olemme. Heidän takiaan teemme tätä työtä.”

Vaikka potilaat saattavat viettää Sydänkeskuksessa vain muutaman päivän, Aarnio painottaa potilaan ja omaisten kohtaamisten merkitystä. “Esimerkiksi sydänkohtaukset aiheuttavat usein hätää niin potilaissa kuin omaisissakin. Meidän työhömme kuuluu ohjata ja neuvoa potilaita esimerkiksi lääkehoidon ja elintapojen suhteen, jotta he osaavat jatkaa elämäänsä kotona parhaalla mahdollisella tavalla.”

Yksi työn suurimmista vetovoimatekijöistä on työn monipuolisuus, jota Aarnio pitääkin tärkeimpänä syynä viihtymiseensä Sydänkeskuksessa. “Meillä on mahdollisuus työskennellä useissa eri yksiköissä: vuodeosastolla, sydänvalvonnassa, toimenpideyksikössä ja poliklinikalla. Jokainen päivä on erilainen,” Aarnio toteaa tyytyväisenä.

Sydänkeskuksessa tutkitaan ja hoidetaan sydänsairauksia kuten sepelvaltimotauti, sydämen vajaatoiminta, rytmihäiriöt ja hidaslyöntisyys, läppäviat sekä synnynnäiset sydänviat. Keskuksessa hoidetaan akuutisti sairastuneita potilaita ja tehdään erilaisia toimenpiteitä, kuten sepelvaltimoiden varjoainetutkimuksia, tahdistimen asennuksia ja ablaatiohoitoja. Aarnio kokee, että tämä vaihtelu pitää työn mielekkäänä: “Kaipaan vaihtelua ja monipuolisuutta. Jos olisin vain vuodeosastolla, en varmasti viihtyisi yhtä hyvin.”

Sydänkeskuksessa on myös mahdollisuus kasvaa ja kehittyä eri rooleissa. Sydänkeskus tarjoaa myös mahdollisuuksia jatkuvaan oppimiseen. Koulutukset eivät rajoitu pelkästään lääkäreihin, vaan sairaanhoitajilla on mahdollisuus kehittyä ja syventää osaamistaan.

“Meillä on erikoistumismahdollisuuksia, ja työntekijät voivat kouluttautua asiantuntijasairaanhoitajiksi. Olen itsekin miettinyt kardiologisiin opintoihin hakeutumista, kunhan elämäntilanne sen sallii.”

Oman aktiivisuuden ja avoimen mielen merkitystä ei voi liikaa korostaa työssä kehittymisessä. “Kannattaa olla aktiivinen ja avoin. Meillä Sydänkeskuksessa esihenkilöiden kanssa keskustellaan paljon siitä, miten työssä voi kehittyä ja mihin suuntaan omaa uraa voisi viedä.”, Aarnio toteaa.

Joensuussa on huippuluokan osaamista

Pohjois-Karjalan keskussairaalan hoitoketjut toimivat saumattomasti. Erityisesti sydäninfarktipotilaiden hoitopolku on kehitetty huippuunsa. “Hoitopolku lähtee liikkeelle, kun potilas soittaa hätänumeroon. Ensihoito tuo hänet Sydänkeskukseen. Kaikki toimii kuin unelma”, hän kertoo tyytyväisenä. Tehokas hoitopolku on yksi esimerkki siitä, että Sydänkeskuksen toiminta ei rajoitu vain omaan yksikköön tai oman sairaalan ja hyvinvointialueen sisälle, vaan potilaan hoitopolku jatkuu tarvittaessa yli aluerajojen Kuopioon tai Helsinkiin. “Me hoidamme täällä koko ajan vaikeampia tapauksia, ja se vähentää tarvetta lähettää potilaita hoitoon muualle,” toteaa Aarnio.

Yksi merkittävä osoitus keskussairaalan huippuosaamisesta on kehonulkoinen happeutus eli ECMO-hoito, jota käytetään vakavissa sydän- ja hengitysvajeissa. “Meillä otettiin käyttöön ensimmäisenä keskussairaalan Pohjoismaissa äkillisen sydänpysähdyksen yhteydessä käytettävä ECMO-laite. Hoito aloitetaan täällä ja potilaat lähetetään sitten jatkohoitoon esimerkiksi Kuopioon”, Aarnio kertoo ylpeänä.

Teknologian ja hoitomenetelmien nopea kehitys näkyy selkeästi myös käytännön työssä. Uusia menetelmiä ja laitteita otetaan jatkuvasti käyttöön, mikä vaatii henkilöstöltä jatkuvaa kouluttautumista ja uuden omaksumista. “Varsinkin toimenpidepuolella teknologia kehittyy koko ajan. Lääkärit tekevät meillä todella vaikeita toimenpiteitä, kuten kroonisesti tukkeutuneiden verisuonten avaamista”, hän kertoo. “Teknologia ja hoitomenetelmät muuttuvat koko ajan, eikä hoitaja ole koskaan täysin valmis. Aina on mahdollisuus oppia uutta.”

Meiju Aarnio kokee, että Sydänkeskuksessa pyritään jatkuvasti kehittämään hoitokäytäntöjä ja parantamaan potilaiden saamaa hoitoa. Potilaan parhaaksi tehdään töitä joka päivä. “Aina mennään potilaan paras edellä”, hän kiteyttää.

Työyhteisön voima

Meiju Aarnio kuvaa Sydänkeskuksen työyhteisöä poikkeuksellisen tiiviiksi ja toisiaan tukevaksi. “Meillä on mieletön yhteishenki. Aina on apua tarjolla, koskaan ei ole yksin. Täällä on aivan paras porukka,” hän hehkuttaa. Työyhteisöön kuuluvat ihan kaikki – niin hoitohenkilökunta, esihenkilöt, laitoshuoltajat, sihteerit kuin lääkäritkin. “Kaikki toimivat yhdessä, eikä apua tarvitse koskaan pyytää turhaan.”

Aarnio kokee myös, että Sydänkeskuksen esihenkilöt ovat joustavia ja ymmärtäväisiä, mikä on ollut tärkeää hänen uransa varrella. “Esihenkilöt ottavat hyvin huomioon työntekijöiden elämäntilanteet ja niistä voi keskustella avoimesti. Kaikilla on muutakin elämää kuin työ, ja se ymmärretään täällä.”

Työyhteisön rooli hyvinvoinnissa on merkittävä. Huumori on keskeinen osa arkea Sydänkeskuksessa ja auttaa jaksamaan tiukassakin tilanteessa. “Meillä on todella hurttia huumoria, mutta aina katsotaan, milloin ja missä on sen aika ja paikka”, hän hymyilee. Työtoverit ovat usein myös ystäviä työn ulkopuolella: “Olen saanut hyviä ystäviä töistä. Lähdemme yhdessä lenkille tai vietämme vapaa-aikaa muutenkin.” Yhteisiä tapahtumia järjestetään Sydänkeskuksen porukalla säännöllisesti, ja kaikki ovat mukana – laitoshuoltajista lääkäreihin. “Meillä arvostetaan kaikkien työpanosta. Kukaan ei nosta itseään toisten yläpuolelle”, hän kertoo.

Katso Pohjois-Karjalan hyvinvointialue – Siun soten avoimet työpaikat ja tule Meijun työkaveriksi! Avoimet työpaikat

Pohjois-Karjalaan? Miksi mihinkään muualle?

Pohjois-Karjalasta löytyy duunia ja uramahdollisuuksia siinä missä muualtakin, mutta meillä päin vähintään yhtä tärkeää on se, mitä tapahtuu vuorokauden muina aikoina. Ja meillähän aikaa riittää, kun kaikki on lähellä ja elämän voi omistaa muiden unelmien sijaan omilleen.

Pohjois-Karjala on niille, jotka haluavat riisua turhantärkeyden minimiin ja joiden seurassa saa olla outo tai liian tuttavallinen luvan kanssa. Vaihda siis verkkarit jalkaan tai sinistä kajalia silmiin, jos siltä sattuu tuntumaan. Puhu niin kuin ajattelet ja elä sellaista elämää, joka on sinulle tarkoitettu. Lue lisää ja tule yhdeksi meistä!

Miksipä et muuttaisi Joensuuhun?

Elo Joensuussa on niin ihanaa, että on kerrassaan pöhköä jättää muuttamatta meille. Siksipä muuttamisesta halutaan tehdä mahdollisimman helppoa. Töiden perässä muuttavien kotiutumista helpottaa Muuttoagentti, joka neuvoo veloituksetta henkilökohtaisesti vaikkapa asumiseen tai puolison työllistymiseen liittyvissä kysymyksissä.

Muuttoagentti neuvoo veloituksetta vaikkapa näissä kysymyksissä:
- mistä löytyy töitä?
- mitä kaikkea voi opiskella?
- missä voi asua?
- mitä Joensuussa voi puuhata?