Turvallista arkea kodinomaisessa ympäristössä – perhehoitaja tukee lapsen kasvua ja kehitystä

Pohjois-Karjalan hyvinvointialueella – Siun sotessa toteutetaan perhehoitoa lastensuojelun, vammaisten ja ikääntyneiden palveluissa. Perhehoidolla tarkoitetaan kodin ulkopuolisen hoidon ja hoivan järjestämistä yksityisessä perheessä.

Perhehoito on lapselle ensisijainen vaihtoehto silloin, kun hän ei voi asua omien vanhempiensa kanssa. Perhehoito tarjoaa lapselle kodinomaisen ympäristön kasvaa ja kehittyä.

Marika ja Mika Nevalainen ovat toimineet perhehoitajina noin neljän vuoden ajan. Pariskunta suoritti sijaisperhevalmennuksen vuonna 2020 ja toimi alkuun tukiperheenä. Vuodesta 2021 alkaen Nevalaiset ovat toimineet lastensuojelun pitkäaikaisina perhehoitajina.

Olemme olleet yhdessä yli 30 vuotta ja saimme omat lapset nuorina. Omien lasten aikuistuessa koti alkoi tuntumaan tyhjälle. Samanaikaisesti läheiset elivät vielä lapsiperhearkea. Se sai meidät miettimään, voisimmeko tarjota huolenpitoa ja hoitoa sitä tarvitseville lapsille, Marika ja Mika Nevalainen kertovat.

Katariina ja Teppo Ratilaiselle tulee puolestaan syksyllä kuusi vuotta täyteen lastensuojelun perhehoitajina.

Ajatus sai alkunsa työn kautta. Olemme molemmat hoitoalalla ja tiesimme, että perhehoitajille olisi tarvetta. Mietimme, että se voisi olla meidän juttumme. Samanaikaisesti Siun sote järjesti infon perhehoidosta kiinnostuneille. Osallistuimme infoon ja sillä tiellä olemme edelleen, Katariina Ratilainen kertoo.

Lastensuojelun perhehoidolla tarkoitetaan lapsen hoidon, kasvatuksen ja muun huolenpidon järjestämistä perhehoitajan kotona. Usein lasten perhehoitajia kutsutaan sijaisvanhemmiksi. Nevalaiset toimivat parhaillaan sijaisvanhempina viidelle lapselle. Ratilaiset puolestaan elävät arkeaan kolmen alle kouluikäisen lapsen kanssa.

Alun perin ajatuksenamme oli, että toimisimme sijaisvanhempina yhdelle lapselle. Perhehoitajuus vei kuitenkin mukanaan. On ihana, että talossa on elämää ja iloisia ääniä, Marika Nevalainen iloitsee.

Arkeaan he kuvailevat normaaliksi lapsiperhearjeksi, jossa vauhtia riittää.

Tarjoamme lapsille vakaata ja turvallista arkea. Arki koostuu normaalista perhe-elämästä, mihin sisältyy lasten harrastuksia, koulua, kotiaskareita sekä rajoja ja rakkautta. Vietämme paljon aikaa yhdessä ja opettelemme erilaisia arjen asioita. Emme ole viiden tähden hotelli, vaan koti, jossa jokaisella on omat vastuunsa, Marika Nevalainen kertoo.

Arki on hyvin normaalia, vauhdikasta lapsiperhearkea. Lisäksi arkeamme täydentävät lasten menot, kuten palaverit, mahdolliset terapiat, päivähoito sekä biologisten sukulaisten ja vanhempien tapaamiset, Katariina Ratilainen jatkaa.

Mika ja Marika Nevalainen ovat toimineet perhehoitajina noin neljän vuoden ajan. Kuva: Siun sote / Antti Pitkäjärvi.

Työtä, jolla on suuri merkitys – ”Paras palkinto on hyvinvoivat lapset”

Perhehoitajan tärkeimpänä tehtävänä on suojella ja hoivata lasta sekä tukea lapsen yksilöllistä kehitystä. Perhehoitajat sitoutuvat huolehtimaan lapsesta tasavertaisena perheenjäsenenä niin kauan kuin lapsen tilanne sitä vaatii.

Tämä on antoisaa ja arvokasta työtä. Jos voimme yhdenkin lapsen elämään vaikuttaa niin, että tarjoamamme tuen avulla hänestä kasvaa hyvinvoiva yhteiskunnan jäsen, olemme onnistuneet tehtävässämme. Tavoitteenamme on, että lapset pärjäisivät elämässä silloin, kun he itsenäistyvät, Mika Nevalainen kertoo.

Perhehoitajana voi toimia joko pariskuntana tai yhden aikuisen perheenä. Perhehoitaja voi käydä kodin ulkopuolella töissä tai toimia ainoastaan perhehoitajana. Keskeisintä kuitenkin on, että aikuisilla on halu kasvattaa lapsia sekä kotiolosuhteet ovat lapsen kasvulle ja kehitykselle suotuisat.

Tämä tuntuu enemmän elämäntavalta kuin työltä. Koen, että elän unelmaani ja pystyn vielä elättämään itseni sillä, Katariina Ratilainen iloitsee.

Nevalaiset ja Ratilaiset kokevat perhehoitajan arjen palkitsevana ja motivoivana.

Perhehoitajan arjessa motivoi eniten lasten edistyminen. Elinympäristön muuttuessa lapsilla on valtavasti sopeutumista. Paras palkinto on hyvinvoivat lapset, Mika Nevalainen pohtii.

Myös lapsilta saatu palaute motivoi. Eräs lapsista totesi meille, että haluaa myös isona olla perhehoitaja. Tämä on meille paras mahdollinen palaute, Marika Nevalainen täydentää.

Perhehoitajat tukevat tehtävässään myös lapsen yhteydenpitoa hänen biologisiin vanhempiinsa ja sukulaisiinsa. Toisaalta perhehoidon tehtävä on myös auttaa lasta palaamaan takaisin syntymäperheensä luokse, kun perheen voimavarat sen mahdollistavat.

Perhehoitajana toimiessa sukuja on monia. On vanhempia, isovanhempia ja muita lapsen sukulaisia, joiden kanssa tehdään yhteistyötä ja pidetään yhteyttä. Parhaimmillaan olemme yhtä suurta perhettä, Katariina Ratilainen pohtii.

Eräs vanhempi totesi joskus, että meillä on yhteiset lapset. Sitähän perhehoito parhaimmillaan on, että lapsen ympärillä on paljon välittäviä aikuisia, Marika Nevalainen jatkaa.

Perhehoidon toimintaa ja perhehoitajille tarjottavaa tukea kehitetään

Siun sotessa kehitetään parhaillaan lastensuojelun perhehoitoa. Tavoitteena on vahvistaa perhehoitajille tarjottavaa tukea.

Kehittämistyöllä pyrimme siihen, että perhehoitajamme saavat riittävästi tukea arkeensa eivätkä jää yksin heitä mietityttävien asioiden kanssa. Tiivistämme yhteistyötä perhehoitajien ja hyvinvointialueen välillä. Järjestämme työnohjausta sekä erilaisia vertaisryhmiä. Vertaisuus on iso voimavara perhehoitajien arjessa, erityisasiantuntija Eeva Reijonen kertoo.

Kaikki perhehoitajat koulutetaan tehtävään ennakkovalmennuksella. Ennakkovalmennus tarjoaa tietoa perhehoitajana toimimisesta, auttaa arvioimaan omia valmiuksia toimia perhehoitajana sekä valmistaa tulevia sijaisvanhempia tehtävään. Ennakkovalmennuksessa myös valmentava taho arvio perheen sopivuuden perhehoitajuuteen.

Ennakkovalmennus on edellytys perhehoitajana toimimiselle, mutta esimerkiksi koulutusvaatimuksia ei ole. Hyvinvointialue tekee perhehoitajien kanssa lapsikohtaiset toimeksiantosopimukset, joissa sovitaan perhehoitoon liittyvistä molemminpuolisista oikeuksista ja velvollisuuksista, Reijonen kertoo.

Perhehoitoa toteutetaan erilaisiin elämäntilanteisiin ja eri muodoin. Perhehoito voi olla joko pitkäaikaista tai lyhytaikaista. Pitkäaikaisella perhehoidolla tarkoitetaan tilanteita, joissa lapsi sijoitetaan perheeseen toistaiseksi. Se on suunnitelmallisesti käynnistettyä lapsen hoitoa perhehoitajan kodissa.

Lyhytaikainen perhehoito puolestaan tarkoittaa lapsen sijoittamista perhehoitoon lyhyeksi aikaa. Perhehoidon tarve voi alkaa akuutisti ja perhehoitajilla tulee olla valmius tarjota koti lapselle lyhyellä varoitusajalla. Lyhytaikainen perhehoito kestää usein muutamista päivistä muutamiin kuukausiin. Perhehoitajille järjestetään ennakkovalmennuksen lisäksi lyhytaikaisen perhehoidon koulutusta.

Meillä on tarve sekä pitkäaikaisille että lyhytaikaisille perhehoitajille. Etsimme perhehoitajiksi tavallisia ja turvallisia aikuisia, jotka elävät vakaata elämää. Lapsen sopivuus perheeseen mietitään aina yksilöllisesti, yhdessä perheen kanssa, Reijonen painottaa.

Jos kiinnostuit perhehoitajana toimimisesta tai haluat kysyä lisää aiheesta, voit ottaa yhteyttä erityisasiantuntija Eeva Reijoseen, puh. 013 330 5454 tai palveluesihenkilö Karoliina Kokkoon, puh. 013 330 5847. Yhteydenotto ei vielä sido perhehoitajaksi ryhtymiseen, vaan auttaa kartoittamaan henkilön tai perheen valmiuksia toimia perhehoitajana.

Perhehoitajan arjessa motivoi eniten lasten edistyminen. Paras palkinto on hyvinvoivat lapset.

Lisää tiedotteita

Testamenttilahjoitus Siun sotelle Nurmeksen sosiaali- ja terveyskeskukseen

9.6.2025

Tiedote

Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen uusi aluevaltuusto järjestäytyi

5.6.2025

Tiedote

Huolehdi hyvinvoinnistasi – tutustu Miunhyvinvointi.fi-sivustolla hyvinvointia ja terveyttä tukevaan toimintaan

5.6.2025

Tiedote

Turvaa ja hoivaa perhekodissa – Siun sote kaipaa lisää ikääntyneiden perhehoitajia

4.6.2025

Tiedote